![Опера Эстония](http://f11.pmo.ee/-tYyuFiWX-s1wEKINGl2iyRHKw0=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2020/06/11/13148169t1hdbef.jpg)
Täna kohtusid Rahvusooper Estonia nõukogu liikmed Arne Mikk ja René Eespere ning teatrijuht Aivar Mäe Riigikogu kultuurikomisjoniga, et rääkida rahvusooperi rahastamisest ja uuest ooperimajast.
Täna kohtusid Rahvusooper Estonia nõukogu liikmed Arne Mikk ja René Eespere ning teatrijuht Aivar Mäe Riigikogu kultuurikomisjoniga, et rääkida rahvusooperi rahastamisest ja uuest ooperimajast.
«Teatavasti ei ole Eestisse ooperimaja mitte kunagi ehitatud,» ütles rahvusooperi juht Aivar Mäe. Tema sõnul on Estonia praeguse teatrimaja tähtsust võimatu alahinnata, ent see ehitati enam kui 100 aastat tagasi sõnateatri jaoks. «Tänapäevase muusikateatri vajadustele Estonia praegune maja paraku ei vasta ja see seab žanri arengule märkimisväärsed piirangud,» selgitas Mäe, miks praegune maja ei sobi. Ta lisab, et just praegu on õige aeg investeerimiseks ja tulevikku vaatamiseks. «Eesti rahvas väärib moodsat muusikateatrit ja oma ooperimaja,» lausus Mäe.
Kultuurikomisjoni esimees Aadu Must selgitas, et komisjoni tähelepanu all on juhtivate kultuuriasutuste käekäik pidevalt. «Tänane kohtumine polnud kriisijärgse olukorra arutelu, vaid räägiti rahvusooperi arengute teemadel alates 2006. aastast. Arutlesime ka uue ooperimaja teemat. Konkurss riiklikult tähtsate kultuuriehitiste nimekirja jõudmisele on tihe, kuid rahvusooperi suurepärane töö annab head eelised konkursil osalemiseks,» selgitas Must.
Rahvusooper nõukogu auditikomisjoni esindaja René Eespere toob võrdluse meie rahvusooperi rahastamises Läti ja Leeduga. «Kui mõni aasta tagasi oli Eesti rahvusooperi riikliku rahastuse poolest lõunanaabritest tublisti ees, siis praeguseks see enam nii ei ole,» tõi Eespere näitena. Samuti selgitab Eespere, et piletimüügiga teenitav omatulu moodustab teatri eelarvest ligi 40% ja seab muusikateatri arengule Eestis piirid, ning lisab, et olukorra kitsaskohad on tänavune eriolukord eriti selgelt välja toonud.
Kultuurikomisjoni liikmed ja rahvusooperi esindajad leidsid ühiselt, et Rahvusooper Estonia roll Eesti rahvuskultuuri ühe olulise kandjana põhjendamist ei vaja. See on üks eestluse ja meie riikluse hälle, meie rahvuskultuuri edasikandjaid. Juttu tuli ka sellest, et uue ooperimaja projekti lisamist Kultuurikapitali toetusel rajatavate riiklikult tähtsate kultuuriehitiste nimekirja tuleks kindlasti kaaluda.