![Jens Halfwassen, Plotinos ja uusplatonism](http://f9.pmo.ee/RIUUAG8ps085MJpuea4l23ulAzE=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2023/01/13/15076766t1heb5d.jpg)
Eesti keeles on ilmunud Saksa filosoofi Jens Halfwasseni raamat «Plotinos ja uusplatonism». Uusplatonism, millele pani 3. sajandil pKr aluse Roomas tegutsenud filosoof Plotinos (u 205–270), oli antiikaja viimane iseseisev filosoofiasuund.
Eesti keeles on ilmunud Saksa filosoofi Jens Halfwasseni raamat «Plotinos ja uusplatonism». Uusplatonism, millele pani 3. sajandil pKr aluse Roomas tegutsenud filosoof Plotinos (u 205–270), oli antiikaja viimane iseseisev filosoofiasuund.
Selle Platoni pärandit tõlgendava ja edasi arendava filosoofia mõju ulatub Rooma keisririigist ajaliselt ja ruumiliselt kaugemale ning on puudutanud paljusid mõtlejaid ja mõttesuundi nii kesk- kui ka uusajal. Uusplatonism on jätnud sügava jälje mitte ainult õhtumaisesse, vaid ka juudi ja islami filosoofiasse.
Jens Halfwasseni raamat annab süstemaatilise ülevaate Plotinose elust, teostest ja mõtlemisest ning uusplatonismi esindavatest filosoofidest ja uusplatonismi järelmõjudest hilisemas õhtumaade mõtteloos. Halfwasseni teos, mis on esimene eesti keeles ilmunud raamat uusplatonismist, on mõeldud kõigile, keda huvitab Euroopa mõttelugu ja vaimukultuur.
Raamatu tõlkija, Tallinna Ülikooli kultuuri- ja religiooniuuringute dotsent Jaan Lahe kirjutab raamatu järelsõnas, et uusplatonism ei ole Eestis suurt tähelepanu pälvinud, kuid uus periood uusplatonismi ja selle retseptsiooni uurimises ning tutvustamises algas Eestis religiooniloolase Marju Lepajõe artiklite ja tõlgetega: «Koos Marju Lepajõe varase lahkumisega lahkus Eestist ka uusplatonismi uurimine. Käesolev tõlge on mõeldud tagasihoidliku panusena huvi äratamiseks uusplatonistliku filosoofia vastu ja selleks, et innustada filosoofiast huvituvaid lugejaid süüvima sellesse põnevasse peatükki õhtumaises ja hommikumaises mõtteloos.»
«Plotinos ja uusplatonism» ilmub Tallinna Ülikooli kirjastuse sarjas «Bibliotheca Philosophica». Raamatu tõlkis saksa keelest, kommenteeris ja varustas järelsõnaga Jaan Lahe, konsulteerisid Neeme Näripä ja Jaanus Sooväli. Raamatu väljaandmist toetas Eesti Kultuurkapitali tõlkeprogramm «Avatud Eesti raamat».